![](/media/1451/groentsagstapet-web.jpg?anchor=center&mode=crop&width=800&height=528&rnd=131798423230000000)
- Klumme
Ernæringsrapport
Der ligger et stort arbejde bag at sammensætte en Måltidskasse hos Aarstiderne. Ikke bare skal råvarer findes og opskrifter skrives. Der skal også sørges for, at ernæringssammensætningen i kasserne ligger inden for anbefalingerne og på den måde sikrer en sund og varieret kost. Derfor har vi kigget på ernæringssammensætningen i tre af vores mest populære Måltidskasser: VegetarKassen, KvikKassen og Livretter. Næringsindholdet i kasserne er derefter blevet sat op mod de danske kostråd. Jeg kan allerede godt afsløre, at alle tre kasser har en fornuftig ernæringssammensætning, men lad os kigge nærmere på detaljerne.
Del din tallerken
I de danske kostråd anbefales det at spise efter en y-opdeling af tallerkenen. Et måltid, der følger y-opdelingen, indeholder 1/5 animalske produkter (kød, fisk, æg osv.), 2/5 brød, kartofler, ris eller pasta og 2/5 grøntsager. Alle tre kasser ligger godt placeret i forhold til denne opdeling, og Vegetar-Kassen er ikke så overraskende helt nede på 1/20 animalske produkter. Så langt så godt. Lad os gå længere ned i detaljen og kigge på sammensætningen af næringsstofferne.
De energigivende næringsstoffer er overordnet delt op i protein, kulhydrater og fedt. Her anbefales det, at man får 10-20 % fra protein, 45-60 % fra kulhydrater og 25-40 % fra fedt – dog max 10 % mættet fedt, der i for store mængder øger risikoen for hjertekarsygdomme. På den anden side kan umættet fedt, heriblandt omega-3, være godt mod netop hjertekarsygdomme.
Sæt ind på klimakontoen
Danskerne spiser overordnet set rigtig fint, men mængden af kulhydrater kunne godt være højere og mængden af fedt lavere. Et sted at spare på især den mættede fedt er de animalske produkter. Vi danskere spiser meget kød til aftensmad, og det kan sagtens skæres ned – det er nemlig også godt på klimakontoen. Energierstatningen kunne komme fra flere grove grøntsager, der bidrager til en større andel af kulhydrater og kostfibre i maden. I alle de tre undersøgte Måltidskasser ligger protein-, kulhydrat- og fedtmængden inden for det anbefalede.
I disse år er der et øget fokus på protein, og mange er måske bange for at få for lidt protein, hvis man spiser vegetarisk. Spiser man VegetarKassen, kan man dog sagtens få dækket sit proteinbehov. Det anbefales, at protein skal bidrage med 10 – 20 % af måltidets energi, og her rammer VegetarKassen lige i midten med 16,1 %. Æg, bønner og linser bidrager fx til proteinindholdet i VegetarKassen.
Så hvis man gerne vil spise efter de danske kostråd, er Aarstidernes Måltidskasser altså et fornuftigt sted at starte.